Aktuální účetní a daňové informace a ostatní aktuality posbírané k 2. dubnu 2025

Vracení odpočtů DPH z neuhrazených závazků

Novela zákona o DPH s účinností od 1. 1. 2025 stanoví plátci DPH zákonnou povinnost vrátit uplatněný odpočet daně z přidané hodnoty v případě, že plátce odběratel coby dlužník, neuhradí svůj závazek z přijatého zdanitelného plnění dodavateli do posledního dne 6. kalendářního měsíce bezprostředně následujícího po kalendářním měsíci, v němž uplynula lhůta jeho splatnosti.

Nová zákonná povinnost se však týká pouze neuhrazených závazků vzniklých po 1. lednu 2025. Např. pokud lhůta splatnosti závazku bude v lednu 2025 a plátce do konce července 2025 závazek neuhradí, bude muset uplatněný odpočet vrátit. Další eventuality:

nastanou v případě tzv. čtvrtletního plátce – pokud lednový závazek uhradí např. koncem srpna, odpočet vracet nebude, měl by ho vrátit prostřednictvím daňového přiznání k DPH k 30. 9., ale v té době již bude zaplacen,

v případě, že uplatněný odpočet z neuhrazeného závazku např. v srpnu vrátí, ale následně, např. v prosinci závazek uhradí, může vrácený odpočet znovu uplatnit.

V praxi proto budeme v důsledku této nově zavedené povinnosti sledovat splatnost závazků a termín jejich úhrady. V případě prodlužování původně sjednané splatnosti by nemělo docházet ke zneužívání práva.

Při nesplnění povinnosti vrátit odpočet DPH z neuhrazeného závazku a následném doměření daně při daňové kontrole se uplatní penále ve výši 20% z doměřené daně včetně vyměření příslušného úroku z prodlení.

Novou úpravu vracení odpočtu nalezneme v § 74b zákona o DPH.

Změny v registraci plátců DPH

Kromě obratového limitu 2 000 000 Kč se sleduje i obratový limit 100 000 EUR, 2 536 500 Kč, stanovený podle unijního práva. Oba obraty se nově sledují od 1. ledna do konce roku, tedy za kalendářní rok a nikoli již za 12 po sobě jdoucích měsíců. Při překročení obratu 2 000 000 Kč, ale nedosažení 2 536 500 Kč se bude podnikatel k plátcovství DPH registrovat a stane se plátcem od 1. ledna následujícího roku, má ovšem možnost dřívější dobrovolné registrace..

Pokud však jeho obrat překročí 2 536 500 Kč, stává se dotyčný subjekt plátcem následující den po jeho překročení.

Zkrácení doby pro uplatnění nároku na odpočet.

Lhůta pro uplatnění nároku na odpočet se zkracuje z původních 3 let na dva roky. Lhůta začíná běžet od konce kalendářního roku, ve kterém mohl být odpočet poprvé uplatněn. Při nákupu zboží, služby apod. v roce 2025 tak lze nárok na odpočet uplatnit v přiznání k DPH za prosinec 2027.

Změny u zdanění nemovitostí

Od 1. července 2025 budou stavby podléhat zdanění DPH pouze při prvním dodání nebo při prvním dodání po podstatné změně stavby přestavbou či rekonstrukcí, ale pouze v případech pokud k prodeji dojde do 23. měsíce následujícího po dokončení stavby. Po uplynutí této lhůty bude prodej staveb od DPH osvobozen.

Za podstatnou změnu stavby se nově považují veškeré stavební úpravy, které zvyšují hodnotu stavby, přičemž náklady na ně vynaložené musí převýšit 30% prodejní ceny.

Změna změny při uplatňování nároku na odpočet u nákupu luxusních aut

V současné době a ještě po celý rok 2026 platí a bude platit, že při pořízení osobního automobilu lze uplatnit nárok na odpočet DPH pouze do výše 420 000 Kč. Protože neodpočitatelná DPH prý představuje pro podnikatele značnou finanční zátěž, předpokládá se zrušení tohoto omezení k 1. lednu 2027.

Změna koncesionářských poplatků za televizní a rozhlasové vysílání

Podle odsouhlasené mediální novel\y se bude povinnost platit koncesionářské poplatky vztahovat na každého vlastníka jakéhokoli zařízení technicky způsobilého k individuálně volitelné reprodukci rozhlasového nebo televizního vysílání bez ohledu na to, jakým způsobem je takové vysílání přijímáno, takže kromě klasických televizí a radiopřijímačů budou mezi platící koncesionáře zahrnuti i vlastníci mobilních telefonů, počítačů, tabletů apod.

Podle současné úpravy platí podnikající právnické a fyzické osoby rozhlasové a televizní poplatky z každého rozhlasového nebo televizního přijímače, který používají v souvislosti s podnikáním. Novela mediálního zákona však zavádí placení poplatků v závislosti na počtu zaměstnanců:

OSVČ a firmy do 24 zaměstnanců poplatky platit nebudou,

zaměstnavatelé s 25 až 49 zaměstnanci v pracovním poměru zaplatí pětinásobek rozhlasového a televizního poplatku – 1 025 Kč měsíčně,

zaměstnavatelé s 50 až 99 zaměstnanci zaplatí desetinásobek tohoto poplatku – 2 050 Kč měsíčně,

zaměstnavatelé se 100 až 199 zaměstnanci dvacetinásobek poplatku – 4 100 Kč měsíčně,

zaměstnavatelé s 200 až 249 zaměstnanci ve výši třicetinásobku poplatku 6 150 Kč měsíčně¨,

zaměstnavatelé s 250 až 499 zaměstnanci ve výši sedmdesátinásobku poplatku 14 350 měsíčně,

zaměstnavatelé s více než 500 zaměstnanci ve výši stonásobku poplatku 20 500 Kč.

Počtem zaměstnanců bude počet zaměstnanců přepočtený na plné pracovní úvazky. Nezapočítávají se pracovníci pracující na dohody mimo pracovní poměr.

Placení poplatků se nebude vztahovat na spolky a zaměstnavatele zaměstnávající více než 50% osob se zdravotním postižením bez ohledu na celkový počet zaměstnanců.

Jestliže OSVČ nemá v domácnosti zařízení schopné přijímat vysílání a v podnikání používá mobilní telefon a počítač, nebude platit poplatky za domácnost pokud doloží, že mobil a počítač používá pouze při podnikání.

V případě, že v takové domácnosti má jiný člen zařízení schopné příjmu, např. dítě, domácnost platit bude.

Podnikatelé v přihlášce k placení poplatků v rámci oznamovací povinnosti nahlásí provozovateli vysílání nebo pověřené osobě (České poště) tyto údaje:

podnikající fyzická osoba oznámí jméno, příjmení eventuálně obchodní název firmy, místo podnikání, IČO, předmět podnikání a počet zaměstnanců

právnická osoba název, právní formu, sídlo, IČO, předmět činnosti a počet zaměstnanců.

Oznamovací povinnost mají podnikající subjekty s více než 25 zaměstnanci. Podnikatelé, kteří po účinnosti novely poplatky platit nebudou, oznámí tuto skutečnost médiím veřejné služby a poplatky přestanou hradit.

Český rozhlas a Česká televize budou mít možnost prostřednictvím České správy sociálního zabezpečení kontrolovat počet firemních zaměstnanců.

Předpokládaná účinnost novely má nastat počátkem května 2025.

Domácnosti zaplatí po účinnosti novely na koncesionářských poplatcích o 300 Kč ročně více, 150 Kč měsíčně za televizi a 55 Kč měsíčně za rozhlas I na ně se vztahuje výše uvedené rozšíření okruhu plátců. Ročně zaplatí domácnost

na koncesionářských poplatcích 2 460 Kč.

Dovětek: V 17 zemích EU domácnosti, fyzické ani právnické osoby žádné koncesionářské poplatky neplatí. Příjem české televize z poplatků činí v současné době cca 8 mld Kč, ročně, což převyšuje hodnotu ročního inkasa daně z příjmů fyzických osob.

Pokud po volbách bude vládnout současná opozice, slibuje koncesionářské poplatky zcela zrušit, což neuvádím jako předvolební agitaci, ale jako povzdech nad úrovní politiky a jejího průmětu do legislativního chaosu. Vzpomeňme v této souvislosti na zřízení, spoření a následné zrušení 3. pilíře důchodové reformy v roce 2013, na zdaňování starobních důchodů zrušené ústavním soudem, na zmatečnou úpravu dohod o provedení práce apod., a pouvažujme nad cenou jakou platíme za tyto hrátky a šarády předváděné dobře zaplacenými politiky a zákonodárci.

Změny zákoníku práce provedené tzv. flexinovelou

Poslanecká sněmovna 7. března 2025 schválila novelu zákoníku práce. Ministerstvo práce a sociálních věcí uvádí, že jejím hlavním cílem je flexibilita pracovněprávních vztahů, posílení konkurenceschopnosti zaměstnavatelů, zachování ochrany zaměstnanců, zlepšení postavení rodičů vracejících se z rodičovské dovolené, lepší slaďování pracovního a rodinného života. S novelou zákoníku práce souvisí i nové principy podpory v nezaměstnanosti.

Novela zavádí zejména tyto změny:

návrat z rodičovské dovolené na stejné pracovní místo bude zaručen do 2 let věku dítěte. Úprava je posílením práv zaměstnanců a má motivovat k dřívějšímu návratu do práce.

souběh prací na dohody s rodičovskou dovolenou

Současná úprava zákoníku práce neumožňuje, aby zaměstnanec na rodičovské dovolené se zaměstnavatelem uzavřel dohodu o provedení práce nebo dohodu o pracovní činnosti (DPP, DPČ) na práce, které jsou druhově vymezené jako práce vykonávané podle pracovní smlouvy zaměstnance. Nově bude umožněno, aby zaměstnanec při souběhu rodičovské dovolené u zaměstnavatele vykonával na DPP nebo DPČ i práci odpovídající druhu práce sjednané v jeho pracovní smlouvě.

pracovní poměr na dobu určitou u zástupu za mateřskou a rodičovskou

Novela upravuje v těchto situacích větší volnost při opakování pracovního poměru na dobu určitou. Celková doba trvání pracovního poměru na dobu určitou nesmí být delší než 9 let, pro zástupy za mateřskou dovolenou jí bude možné opakovat více než dvakrát.

úprava výpovědní doby

Podle stávající úpravy začíná výpovědní lhůta běžet od prvního dne v měsíci následujícího po měsíci, v němž byla doručena. Novela stanoví, že výpovědní lhůta počíná běžet již dnem doručení výpovědi a skončí dnem, který se číslem shoduje se dnem počátku výpovědní lhůty.

Při výpovědi pro nesplňování předpokladů a požadavků pro výkon práce a při zvlášť hrubém porušení pracovních povinností bude výpovědní lhůta 1 měsíc. Novela umožní i smluvní prodloužení výpovědní lhůty nebo běh její lhůty.

Při ukončení pracovního poměru při ztrátě zdravotní způsobilosti zaměstnance v důsledku pracovního úrazu nebo nemoci z povolání, obdrží zaměstnanec místo současného odstupného ve výši dvanáctinásobku průměrného měsíčního výdělku hrazeného zaměstnavatelem, jednorázové odškodné z povinného pojištění zaměstnavatele. Odškodné ve výši 12 násobku průměrného měsíčního výdělku bude splatné v nejbližším výplatním termínu následujícího po ukončení pracovního poměru.

prodloužení zkušební doby

Podle současné úpravy může být zkušební doba sjednána na 3 měsíce u řadových zaměstnanců a 6 měsíců u vedoucích pracovníků. Nová úprava umožní sjednat prodlouženou zkušební dobu u řadových zaměstnanců až na 4 měsíce a na 8 měsíců pro vedoucí zaměstnance. Písemnou dohodou mezi zaměstnancem a zaměstnavatelem bude možné zkušební dobu prodloužit.

zkrácení doby odpočinku při havarijních stavech

Nepřetržitý denní odpočinek bude možné zkrátit až na 6 hodin při výskytu a řešení mimořádných událostí a havarijních stavů – živelní pohromy, obnovení dodávek elektrické energie, plynu, vody, likvidace požárů apod.

možnost výplaty mzdy v jiné měně

V odůvodněných případech bude možné provádět výplatu zaměstnance v cizí měně, např. když zaměstnanec má místo výkonu práce v zahraničí nebo zaměstnanec žije trvale v zahraničí a hradí tam náklady na své životní potřeby a náklady na životní potřeby své rodiny apod.

práce mladistvých od 14 let

Mladistvým i bez ukončené povinné školní docházky bude od dovršení 14 let věku umožněn v období hlavních prázdnin výkon práce. Budou moci vykonávat pouze lehkou práci, která neškodí jejich zdraví, vzdělávání a morálnímu rozvoji, zařazenou v první kategorii podle zákona o ochraně veřejného zdraví. Novela rovněž určuje i limity právní doby – mladiství mohou pracovat maximálně 7 hodin v jedné směně a 35 hodin týdně.

Příprava Jednotného měsíční hlášení zaměstnavatele a změna povinností zaměstnavatelů zaměstnávajících zahraniční zaměstnance

Jednotné měsíční hlášení zaměstnavatele

Návrh zákona o jednotném měsíčním hlášení zaměstnavatele si klade za cíl zásadně změnit pravidelné informační povinnosti zaměstnavatelů vůči státním institucím. Hlášení má obsahovat údaje určené České správě sociálního zabezpečení, Ministerstvu práce a sociálních věcí ČR, Českému statistickému úřadu, Úřadu práce ČR, orgánům Finanční správy ČR, okruh dalších příjemců bude postupně rozšiřován např. o zdravotní pojišťovny apod. Jednotné měsíční hlášení zaměstnavatele má nahradit 25 různých měsíčních hlášení pravidelně odesílaných nejrůznějším institucím

Jednotné měsíční hlášení zaměstnavatele se bude podávat do 20. dne následujícího měsíce přímo ministerstvu práce a sociálních věcí, které bude data z hlášení automaticky sdílet s dalšími oprávněnými institucemi

K provádění zákona bude vydáno nařízení vlády obsahující pokyn k vyplnění, formát a strukturu podání, období za které jsou údaje sdělovány, pokyny k podání hlášení, obsah opravného hlášení apod..

Zaměstnavatelé i jednotliví zaměstnanci budou evidováni prostřednictvím přiděleného identifikátoru. Každému zaměstnanci bude při prvním vstupu do systému přiděleno osobní identifikační číslo, které bude trvale sloužit k jeho identifikaci při změně zaměstnání apod.

Při nesplnění povinností při vyplňování nového formuláře budou ukládány pokuty od 5 000 Kč do 100 000 Kč, např. při neoznámení změny údajů vedených v evidenci zaměstnavatelů nebo zaměstnanců, nepřihlášení či neodhlášení zaměstnance apod.

Jednotné měsíční hlášení zaměstnavatele by mělo být zavedeno od 1. 1. 2026, od července 2025 bude systém ověřován formou pilotního provozu.

Od 1. dubna 2025 dochází k úpravě povinností při zaměstnávání zahraničních zaměstnanců v důsledku změny stávající vyhlášky č.117/2024 Sb., o stanovení elektronické komunikace pro splnění informačních povinností. Mění se obsah i struktura hlášení a rozšiřuje se okruh dotčených zaměstnanců.

Zaměstnavatelů, kteří k vyplnění Identifikační karty či Sdělení o nástupu a Sdělení o skončení zaměstnání využívají webový formulář se změna téměř nedotkne, úprava formátu, obsahu a struktury datové zprávy je aktuální pro zaměstnavatele, kteří odesílají tato hlášení přímo ze svého mzdového softwaru souborem XML prostřednictvím datové schránky a při využití odesílání hlášení prostřednictvím přímého volání služby založené na standardu Gov Talk.

Do 30. 6. 2025 bude však možné postupovat podle vyhlášky 117/2024 Sb., v dosavadním znění, aby poskytovatelé mzdových programů měli potřebný prostor na provedení změn a zajištění technického řešení.

Podmínky pro uplatnění 60%ního výdajového paušálu

Uplatňování výdajů procentem z příjmů závisí na druhu vykonávané činnosti.

§ 2 živnostenského zákona vymezuje živnost: „Živnost je soustavná činnost provozovaná samostatně, vlastním jménem, na vlastní odpovědnost, za účelem dosažení zisku a za podmínek stanovených tímto zákonem.“

Obecně platí, že podnikání je činnost vykazující 5 znaků: soustavnost, samostatnost, výkon činnosti vlastním jménem, na vlastní odpovědnost, účelem činnosti je dosahování zisku.

Nejvyšší správní soud ve svém rozsudku k oprávněnosti využití 60%ního výdajového paušálu podle § 7 odst. 7 zákona o daních z příjmů, uplatňovaného při živnostenském podnikání, uvádí: „Stejné znaky je nutné splnit i k tomu, aby konkrétní činnost bylo možné označit za živnost ve smyslu § 2 živnostenského zákona. Nadto však musí být podle ustanovení splněn také další znak, a sice dodržení podmínek stanovených živnostenským zákonem, mezi něž náleží získání živnostenského oprávnění.“

Rozsudek Nejvyššího správního soudu se vztahoval ke kasační stížnosti podnikatelky provozující překladatelskou a tlumočnickou činnost, které finanční úřad pozastavil a neuznal uplatňování 60%ního výdajového paušálu a snížil při daňové kontrole její výdaje vykázané v daňovém přiznání 40%ní sazbou. Soud konstatoval, že samostatnou činnost žalobkyně je sice možné bezesporu označit za podnikání ve smyslu § 420 odst. 1 občanského zákoníku, nikoli však za podnikání živnostenské podle § 7 odst. 1 písm. b) zákona o daních z příjmů.

Podnikatelka v kasační stížnosti argumentovala ve svůj prospěch ustanovením § 8 odst. 3 daňového řádu, podle kterého se v daňovém řízení vychází ze skutečného a nikoli formálně právního obsahu právního jednání.

Ze své zkušenosti potvrzuji, že při rozhodování o využití 60%ního nebo 40%ního výdajového paušálu se velice často chybuje. Uvádím proto činnosti, u kterých dochází nejčastěji k chybnému využití výše procentních výdajů:

Uplatnění paušálních výdajů u činností finančních poradců

činnost pojišťovacích zprostředkovatelů - předmětem jejich činnosti je zprostředkování pojištění – uplatní paušální výdaje ve výši 40%, maximálně 800 000 Kč. Činnost pojišťovacích zprostředkovatelů není podle živnostenského zákona živností, upravuje jí zvláštní předpis – zákon č. 170/2018 Sb., o distribuci pojištění a zajištění. Zákon o daních z příjmů k činnosti upravené zvláštním předpisem přiřazuje 40%ní sazbu výdajového paušálu;

činnost zprostředkovatele investic - podle živnostenského zákona není činnost obchodníků s cennými papíry a jejich vázaných zástupců živností, je upravena zákonem 256/2004 Sb., o podnikání na kapitálovém trhu, takže zprostředkovatel investic uplatní paušální výdaje ve výši 40%.;

zprostředkovatel doplňkového penzijního spoření – zprostředkovat toto spoření je oprávněn zprostředkovatel nebo vázaný zástupce penzijní společnosti podle § 74 zákona č. 427/2011 Sb., o doplňkovém penzijním spoření. Zprostředkovatel může jednat jménem a na účet pouze jedné společnosti, nejsou splněny znaky živnosti, uplatní paušál ve výši 40%. Doplňkové penzijní spoření nebo důchodové spoření je rovněž oprávněn sjednat i investiční zprostředkovatel. I při této jeho činnosti uplatní 40%.

zprostředkování stavebního spoření upravuje zákon č. 96/1993 Sb., o stavebním spoření, který neobsahuje žádnou zvláštní úpravu k jeho zprostředkování. Zprostředkování stavebního spoření je proto možné vykonávat na základě živnostenského oprávnění v rámci živnosti volné „zprostředkování obchodu a služeb.“ Zprostředkovatel může uplatnit výdajový paušál ve výši 60% a maximální výdaje 1 200 000 Kč.

zprostředkování spotřebitelského úvěru – zákon č. 257/2016 Sb., o spotřebitelském úvěru s účinností od 1. 12. 2016 stanovil, že poskytování a zprostředkování spotřebitelského úvěru podléhá dohledu ČNB a je vyhrazeno pouze právnickým osobám. Živnostenské oprávnění k poskytování a zprostředkování těchto úvěrů zaniklo 28. 2. 2017.

Finanční správa a pojišťovny upozorňují na nejčastější chyby v přiznáních a přehledech

Přiznání k dani z příjmů fyzických osob

Podání daňového přiznání v nesprávném formátu:

Podnikající fyzické osoby se zpřístupněnou datovou schránkou mají povinnost podávat daňová přiznání elektronicky a formulář přiznání musí být zaslán ve formátu XML Samotné zaslání daňového přiznání prostřednictvím datové schránky podmínky elektronického podání nesplňuje, protože jeho podmínkou je právě podání ve formátu XML. Někteří podnikatelé dosud tvrdošíjně podávají daňové přiznání v listinné podobě.

Chybné uplatňování slev na dani

Sleva na vyživované dítě je často uplatňována duplicitně. Uplatnění slevy na manželku či manžela je podmíněno nepřekročením limitu vlastních příjmů v daném zdaňovacím období v hodnotě 68 000 Kč. Do limitu vlastních příjmů „nízkopříjmové“ manželky či manžela se přitom nezahrnou zejména příjmy z nemocenských dávek, podpory v nezaměstnanosti nebo mateřského příspěvku.

V roce 2024 se sleva uplatní pouze při splnění podmínky péče ve společné domácnosti o dítě do věku 3 let.

Chyby v odpočtech úroků z úvěrů na bydlení

Tento odpočet lze uplatnit pouze v situaci, kdy poplatník je vlastníkem nemovitosti a používá jí k vlastnímu trvalému bydlení nebo bydlení blízkých příbuzných uvedených v zákoně. Odpočet není možné uplatnit při užívání nemovitosti k podnikání, nájmu, rekreaci.

Podnikající OSVČ vykáže ve zdaňovacím období nulové příjmy

Pokud však za této situace v daném roce vynaložila výdaje, v důsledku kterých vznikla daňová ztráta, má povinnost podat daňové přiznání. V případě, že činnost vůbec nevykonávala a nevykázala ani příjmy ani výdaje, takže jí nevznikla daňová povinnost ani daňová ztráta, daňové přiznání nepodává, ale ve lhůtě pro podání daňového přiznání sdělí tuto skutečnost formou čestného prohlášení příslušnému správci daně.

Chyby při vyplnění žádosti o vrácení přeplatku na dani

Žádost o vrácení přeplatku na dani na konci daňového přiznání musí být poplatníkem podepsána bez ohledu na podpis stvrzující správnost údajů uvedených v daňovém přiznání.

Při podání daňového přiznání v elektronické podobě poplatník při jeho vyplnění uvede údaje k vrácení přeplatku, které jsou součástí formuláře, postačí jediný podpis, který je proveden autorizací elektronického podání.

Pokud poplatník nevyužije pro podání žádosti o vrácení přeplatku žádost, která je součástí daňového přiznání, může žádost napsat formou volného textu a předat místně příslušnému správci daně. V žádosti uvede své jméno a příjmení, IČO, DIČ, číslo bankovního účtu k vrácení přeplatku včetně výše přeplatku, jehož vrácení se požaduje.

Přeplatek by měl být na účet poplatníka poukázán do 30 dnů po uplynutí základní lhůty pro podání daňového přiznání.

Přehled o příjmech a výdajích OSVČ pro ČSSZ

Nejčastější chyby vedoucí k odmítnutí přijetí podání:

namísto variabilního symbolu pojištěnce se uvádí rodné číslo,

nevyplní se způsob použití přeplatku,

chybné označení počtu měsíců výkonu samostatné výdělečné činnosti,

chybné uvedení úhrnu zaplacených záloh na pojistné,

neuvedení skutečnosti, že OSVČ vykonává tzv. vedlejší činnost včetně počtu měsíců výkonu činnosti,

OSVČ se při výkonu vedlejší činnosti bez vzniku účasti na pojistném omylem k účasti na pojištění přihlásí.

Přehled o výši daňového základu pro zdravotní pojišťovnu

chybné vyplnění řádku č. 6 přehledu – počet měsíců, ve kterých pro OSVČ platil minimální vyměřovací základ,

nejsou přiloženy potřebné doklady a potvrzení, např. potvrzení o studiu nebo pobírání rodičovského příspěvku,

promeškání lhůty pro oznámení dodatečných změn údajů uvedených v přehledu – OSVČ má oznamovací povinnost sdělit je do 8 dnů ode dne, kdy se o nich dověděla.

Vládní návrh novely zákona č. 500/2004 Sb., správní řád – změna kompetencí při vymáhání pohledávek veřejné správy

Praktickým důsledkem této novely a souvisejících změn zákonů v oblasti správy daní a působnosti Celní správy České republiky, bude zásadní změna při vymáhání pohledávek správních orgánů, orgánů územních samosprávných celků a dalších orgánů veřejné moci. Podle nového znění § 106 odst. 2 Správního řádu by správu jejich pohledávek, zahrnující kromě výběru i jejich vymáhání, měla převzít Celní správa ČR: „Správu placení peněžitého plnění namísto správního orgánu , který toto peněžní plnění uložil, vykonává obecný správce daně.“

Uvedený vládní záměr však podle jeho kritiků a oponentů nepřinese efektivnější výběr ani vymáhání pohledávek a naopak stávající situaci zhorší. Vláda ke změně přistupuje, aniž by vyhodnotila negativní důsledky převodu kompetencí vymáhat justiční pohledávky na Celní správu ČR, který provedla k 1. 1. 2024, když úspěšnost vymáhání těchto pohledávek následně činila pouze cca 5%, soudy dříve své pohledávky vymáhaly s úspěšností cca 15% a u soudních exekutorů činila úspěšnost vymáhání dokonce 30%. Celní správa nemá k zvládnutí správy a vymáhání následného přesunu desítek až stovek tisíc pohledávek potřebný personální aparát, technické vybavení ani schopnost uplatňování sofistikovaného know-how při exekuční praxi. Neuvážený a nesprávný postup by mohl dále zhoršit situaci ve vymahatelnosti práva.

Legislativní proces v současné době není ukončen.

Oznámení registrace kontaktních osob FAÚ, průběh registrace a následné změny termínů

18. prosince 2024 byla ve Sbírce zákonů zpřístupněna Vyhláška č. 420/2024 Sb., o formátu a struktuře podání Finančnímu analytickému úřadu /FAÚ) obsahujícího informace o kontaktní osobě.

Vyhláška novelizuje ustanovení § 22 zákona č. 253/2008 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu (AML zákon) a nově upravuje pravidla pro určení a oznamování kontaktní osoby povinnými osobami a rozšiřuje okruh povinných osob, které musí Finanční analytický úřad (FAÚ) informovat o určení kontaktní osoby.

Oznamovací povinnost měla být povinnými osobami splněna nejpozději do 3. března 2025.

Mezi povinné osoby, na které se oznamovací povinnost vůči FAÚ vztahuje, patří „osoby oprávněné provozovat živnostenskou činnost účetních poradců, vedení účetnictví a vedení daňové evidence podle živnostenského zákona.“ K povinným osobám nepatří účetní v zaměstnaneckém poměru.

Hrozba - nesplnění registrační povinnosti může být potrestáno pokutou až do výše 10 000 000 Kč!

Ještě před uplynutím stanoveného termínu registrační povinnosti však FAÚ oznámil, že stanovený termín registrace kontaktní osoby se prodlužuje do 10. 3. 2025.

Následně 11. 3. 2025	Finanční analytický úřad zveřejnil zprávu, že s ohledem na technické potíže v důsledku přetížení oznamovacího systému, mohou povinné osoby bezsankčně učinit oznámení kontaktní osoby FAÚ ve dnech následujících po 10. 3. 2025

Povinnosti povinných i kontaktních osob vyplývajících ze zákona AML 253/2008 (a není jich málo) jsou stručně vymezeny v níže přiloženém doprovodném textu, a spočívají ve sledování a oznamování podezřelých obchodních a finančních transakcí, evidenci jejich aktérů a spolupráci při jejich odhalování. Další hrozba - jejich neplnění povinnými osobami může být sankcionováno vysokou pokutou až do výše 130 000 000 Kč!

Příloha informace:

Novela zákona č. 253/2008 Sb., o některých opatřeních proti legalizaci výnosů z trestné činnosti a financování terorismu – AML zákon

17. 12. 2020 byl ve Sbírce zákonů publikován zákon č. 527/2008 Sb., kterým byla s účinností od 1. 1. 2021 provedena novela výše uvedeného zákona, dále novela zákona o evidenci skutečných majitelů a zákona č. 186/2016 Sb., o hazardních hrách. Novela je primárně zákonem implementačním reagujícím na Směrnici Evropského parlamentu a Rady EU z 30. května 2018- Pátou AML směrnici.

Novela mění okruh povinných osob a rovněž přesněji vymezuje dosavadní množinu povinných osob. V oblasti povinných osob provádějících účetní služby dochází k terminologické změně: dosavadní termín účetní nahrazuje termínem „osoba oprávněná provozovat živnostenskou činnost účetních poradců, vedení účetnictví a vedení daňové evidence podle živnostenského zákona.“ Pokud tedy podnikatel svoji činnost uskutečňuje podle uvedeného živnostenského oprávnění, je ve vztahu k povinnostem a ostatním ustanovením AML osobou povinnou.

Účetní bude proto ve vztahu k AML zákonu povinnou osobou pouze v případě, že pracuje pro jiný subjekt jako externí účetní, podnikatel podle živnostenského oprávnění, nikoli v případech, kdy práci účetní vykonává v pracovněprávním vztahu.

Povinným osobám ukládá AML zákon celou řadu povinností v oblasti identifikace a kontroly, oznamování podezřelých obchodů.

Novela rozšiřuje a zpřesňuje údaje a informace, jejichž platnost a úplnost musí povinná osoba v době trvání obchodního vztahu zjišťovat a kontrolovat a rozšiřuje i okruh případů, jejichž kontrolu musí povinná osoba vůči klientovi zajišťovat a provádět.

§ 9 odst. 2 písm. b) AML zákona ukládá povinné osobě zjištění totožnosti skutečného majitele a přijetí opatření k ověření jeho totožnosti z důvěryhodných zdrojů. Nesmí se spoléhat pouze na jediný zdroj informací a prohlášení klienta nelze za důvěryhodný zdroj pokládat. Podle § 9a odst. 3 AML zákona by povinná osoba v rámci zesílené kontroly a identifikace klienta měla získávat další dokumenty o skutečném majiteli, zamýšlené povaze obchodního vztahu a zdroji peněžních prostředků a jiného majetku klienta a skutečného majitele.

Zákon 253/2008 Sb., ukládá povinným osobám požadovat od klienta následující informace:

Údaje o klientovi – fyzické osobě; Údaje o fyzické osobě oprávněné jednat za klienta – právnickou osobu:

Jméno, Příjmení, Rodné číslo, Obec a stát místa narození, Státní občanství, Trvalý nebo jiný pobyt, Pohlaví, Kontaktní telefon, E-mail, Druh průkazu totožnosti, Číslo průkazu totožnosti, Datum vydání, Dobu platnosti, Stát, který průkaz totožnosti vydal, Orgán, který průkaz totožnosti vydal, Zaměstnání/profese – název pozice, Politicky exponovaná osoba ve smyslu ustanovení § 4 odst. 5 AML zákona

Údaje o klientovi – právnické osobě:

Obchodní firma nebo název, včetně odlišujícího dodatku nebo dalšího označení, Identifikační číslo, Adresa/sídlo, Skutečný majitel dle § 4 odst. 4 AML zákona, Vlastnická a řídící struktura, Způsob zastoupení.

Společné údaje o obchodním vztahu a původu peněžních prostředků:

Účel a zamyšlená povaha obchodního vztahu, Zdroj peněžních prostředků.

Tzv. rizikově orientovaný přístup povinné osobě ukládá, aby zhodnotila míru rizikovosti konkrétního obchodu i profil konkrétního klienta s posouzením a vyhodnocením rizikových faktorů uvedených v § 21 AML zákona.

V § 15a novela AML stanoví postup v případě, že povinná osoba zjistí při provádění kontroly nesrovnalosti, např. údaj o skutečném majiteli v evidenci neodpovídá skutečnosti, a klient je do 30 dnů neodstraní, povinná osoba musí tuto zjištěnou nesrovnalost oznámit soudu.

K povinnostem povinných osob dále patří:

zpracovat systém vnitřních zásad a písemné hodnocení rizik. Tento dokument má být základem pro plnění povinností AML

vyhotovovat záznamy o úkonech učiněných podle zákona AML a uchovávat je v požadovaném rozsahu po stanovenou dobu,

pravidelně minimálně jednou ročně uskutečnit školení zaměstnanců a spolupracujících osob a vytvořit o tom záznam,

provádět identifikaci smluvních stran obchodu nad 1 000 EUR, vyhledávat a oznamovat případnou registraci klienta v tzv. sankčních seznamech, posoudit zda účastníkem obchodu není politicky exponovaná osoba,

provádět kontrolu smluvních stran obchodu a v jejím rámci provést identifikaci skutečného majitele právnické osoby, zjišťovat a ověřovat účel obchodu, zdroj peněz a u politicky exponované osoby původ majetku,

vyhodnocovat, zda obchod nebo jednání kterékoliv ze smluvních stran nevykazuje znaky podezřelého obchodu a při zjištění podezřelého obchodu podat oznámení Finančnímu analytickému úřadu,

ohlásit Finančně analytickému úřadu tzv. kontaktní osobu, která s ním bude zabezpečovat průběžný styk a ohlašovat podezřelé osoby

Povinnosti vyúčtování záloh na služby při pronájmu

Vlastník nemovitosti nebo společenství vlastníků jednotek jako poskytovatelé služeb mají podle zákona 67/2013 Sb.,, kterým se upravují některé otázky související s poskytováním plnění spojených s užíváním bytů a nebytových prostor, povinnost vyúčtovat skutečnou výši nákladů a záloh za jednotlivé služby příjemci služeb, kterým je nájemce či vlastník bytu nejpozději do 4 měsíců od skončení zúčtovacího období.

Pokud tuto povinnost ve lhůtě nesplní, je povinen zaplatit příjemci služeb zákonem stanovenou pokutu ve výši 50 Kč za den prodlení. V případě, že vyúčtování nebylo provedeno za více zúčtovacích období, může pokuta dosáhnout řádu stovek tisíc korun. Vyúčtování musí splňovat veškeré náležitosti stanovené zákonem, neboť sebemenší vady a nedostatky mohou způsobit, že vyúčtování nebude možné považovat za řádné.

Příjemce služeb má právo požadovat od poskytovatele služeb doložení nákladů za jednotlivé služby, způsob jejich rozúčtování, způsob stanovení výše záloh za služby a uplatnit vůči poskytovateli služeb případné námitky. Doporučuje se , aby způsob doručování vyúčtování nákladů a další náležitosti byly obsaženy ve smluvních vztazích s nájemci.
Podíl nebankovního financování v podnikání se zvyšuje

Česká leasingová a finanční asociace sdružuje nebankovní společnosti, které v roce 2024 poskytly podnikatelským subjektům úvěry za 168 000 000 000 Kč na investice, zajištění provozního kapitálu a financování firemních rozvojových záměrů. Firmy se využíváním alternativního nebankovního způsobu financování zbavují závislosti na standardních formách úvěrových operací u tradičního bankovního sektoru.

Nebankovní financování je oproti tradičnímu úvěrování výhodnější pro rychlejší schvalování poskytování úvěrů, větší pružnost a klientskou vstřícnost i v oblastech limitů poskytovaných úvěrů a jejich zajišťování, ručení. Současnou ekonomiku charakterizují a rychlé a málo předvídatelné změny na vnitřních i mezinárodních trzích, geopolitické vlivy, sankce a cla, technologické změny, inflace apod., jejichž vliv bude zřejmě zesilovat, Jejich působení vyžaduje rychlé manévrování v tržním prostoru, a tedy i rychlost a pružnost při zajišťování potřebných finančních zdrojů na provádění změn a inovací.

Přestože nebankovní financování bývá oproti bankovnímu úvěrování pro firmy zpravidla dražší, následné rychlejší generování zisků dosažené pohotovou ofenzívní tržní strategií firem a její realizací podpořenou rychlým profinancováním podnikatelských záměrů, k růstu podílu nebankovního úvěrování bezpochyby přispívá. Sečteno a podtrženo – u nebankovního sektoru lze v důsledku vstřícnějšího přístupu s menší porcí byrokracie získat více peněz v kratším čase.

Oznámení o osvobozených příjmech fyzických osob

§ 38v od 1. 1. 2015 zavedl oznamovací povinnost k příjmům od daně z příjmů osvobozených: „Pokud poplatník DPFO obdrží příjem, který je od DPFO osvobozen a je vyšší než 5 000 000 Kč, je povinen oznámit správci daně tuto skutečnost do konce zákonné lhůty pro podání daňového přiznání za zdaňovací období, ve kterém příjem obdržel. V oznámení poplatník podle § 38v odst. 2 uvede

výši příjmu,

popis okolností nabytí příjmu,

datum, kdy příjem vznikl.“

Oznamovací povinnosti nepodléhá osvobozený příjem vyšší než 5 milionů Kč, o němž může správce daně příslušné údaje zjistit z rejstříků či evidencí do kterých může nahlížet způsobem umožňujícím dálkový přístup či které se zveřejní na úřední desce

Zjistí-li správce daně nesplnění povinnosti, vyzve poplatníka k jejímu dodatečnému splnění a stanoví mu náhradní lhůtu. Jedná-li se o příjem plynoucí do společného jmění manželů, oznámí požadované údaje jeden z manželů.

Oznámení se vztahuje na všechny příjmy osvobozené od DPFO podle § 4, §4a, § 6 a § 10 ZDP od 1. ledna 2015. Limit se posuzuje za celkový příjem, nikoli za jednotlivé složky získaného majetku. Účelové rozkládání celkového příjmu, např. 16 milionů na 4x4 miliony se posoudí jako obcházení zákona.

U dědictví bude limitem pro oznamovací povinnost úhrnný příjem z dědictví, nikoliv výsledná výše příjmu, o kterou se zvýšilo jmění poplatníka – tj. příjmy z dědictví po zohlednění dluhů.

Předmětem oznámení o osvobozených příjmech fyzických osob tedy budou zřejmě nejčastěji příjmy z dědictví, darování, výher, prodeje nemovitostí, prodeje uměleckých předmětů, starožitností apod. Oznamovací povinnost za rok 2025 musí být splněna nejpozději do 1. dubna 2025, nebo 2. května 2025, v případě plné moci udělené daňovému poradci do 1. července 2025.

Pokuty za nesplnění oznamovací povinnosti jsou vysoké a stanoví je je § 38w:

Poplatníkovi vzniká povinnost uhradit pokutu za neoznámení osvobozeného příjmu, pokud nepodá oznámení o osvobozených příjmech:

0,1% z částky neoznámeného příjmu, pokud tuto povinnost splní, aniž by k tomu byl vyzván,

10% z částky neoznámeného příjmu, pokud poplatník tuto povinnost splní v náhradní lhůtě poté, co k tomu byl vyzván, nebo

15% z částky neoznámeného příjmu, pokud poplatní nesplní tuto povinnost ani v náhradní lhůtě.

Správce daně může zcela nebo zčásti pokutu prominout, pokud k nesplnění oznamovací povinnosti došlo z důvodu, který lze s přihlédnutím k okolnostem daného případu ospravedlnit.

Finanční správa vytvořila pro oznámení o osvobozených příjmech formulář, který je možné pro splnění oznamovací povinnosti využít. Jeho použití však není povinné a podání je možné učinit textovou zprávou obsahující požadované náležitosti.

Vykázání čistého obratu v daňovém přiznání po změně jeho definice

Novela zákona 563/91 Sb., o účetnictví, provedená tzv. konsolidačním balíčkem, přinesla změnu v definici čistého obratu, která se kromě účetnictví promítá i do daní. Zatímco dříve jsme čistý obrat stanovili jako součet zůstatků všech výnosových účtů v účtové třídě 6, podle nové úpravy platí:

„pro účely určení čistého obratu z prodeje výrobků a zboží a z poskytnutí služeb se čistým obratem rozumí výnosy, na kterých je založen obchodní model účetní jednotky. Při určování těchto výnosů se přihlíží zejména k odvětví a trhu, na kterém účetní jednotka působí, a k podstatě činností účetní jednotky pro její zákazníky…“. V účetnictví jde konkrétně o účetní skupinu 60.

Protože nová definice čistého obratu ovlivňuje srovnatelnost účetních informací mezi obdobími, vydalo Ministerstvo financí k řešení tohoto rozporu příslušnou informaci v podobě doporučení. Uvádí v něm, že za nejlepší řešení vzniklé situace považuje postup, kdy se ve výkazu zisků a ztráty za minulé období v účetní závěrce za rok 2024, nebude uvádět čistý obrat za minulé období.

Čistý obrat, výše aktiv a počet zaměstnanců ovlivňují i kategorizaci účetních jednotek. Komora auditorů České republiky ve svém vyjádření doporučuje, aby k rozvahovému dni 31. prosince 2024 se čistý obrat posuzoval podle nové definice obsažené v novele a čistý obrat k 31. 12. 2023 se určoval podle tehdy platného vymezení čistého obratu.

Ukončení účetního období 2024 a přehled souvisejících povinností

Sestavení účetní závěrky

Účetní závěrka se sestavuje k rozvahovému dni k němuž se uzavírají účetní knihy společnosti, ve většině případů k 31. 12. 2024. Zajištění sestavení účetní závěrky je povinností statutárního orgánu společnosti.

Projednání účetní závěrky

V případě, že účetním obdobím je kalendářní rok, musí být účetní závěrka projednána do 30. 6. 2025, valná hromada, jediný společník či akcionář musí projednat řádnou účetní závěrku do šesti měsíců od posledního dne předcházejícího účetního období. Pokud je účetní závěrka ověřována auditorem, může být součástí rozhodnutí o schválení účetní závěrky jmenování auditora na příští účetní období případně i na více let.

Zveřejnění účetní závěrky na internetových stránkách společnosti.

Povinnost zveřejnit účetní závěrku na svých internetových stránkách alespoň 30 dnů přede dnem konání valné hromady a na 30 dnů následujících po schválení nebo neschválení účetní závěrky mají akciové společnosti a evropské akciové společnosti.

Spolu s účetní závěrkou se zveřejní i výroční zpráva případně i zpráva o vztazích se stanoviskem kontrolního orgánu.

Založení účetní závěrky do sbírky listin obchodního rejstříku

Účetní závěrka se zakládá do sbírky listin do 30 dnů od jejího schválení valnou hromadou, jediným společníkem či akcionářem a ověření auditorem, nejpozději 12 měsíců od rozvahového dne.

V případě, že účetním obdobím společnosti je kalendářní rok, musí být uložení účetní závěrky za rok 2024 provedeno nejpozději do 31. 12. 2025.

Sestavení zprávy o vztazích

Pokud je společnost ovládanou osobou (většinovým společníkem nebo při začlenění do koncernu či skupiny společností), sestaví statutární orgán rovněž zprávu o vztazích mezi propojenými osobami. Lhůty pro založení do sbírky listin obchodního rejstříku jsou stejné jako v předchozím odstavci.

Sestavení výroční zprávy

Výroční zprávu sestavují společnosti mající povinnost ověření účetní závěrky auditorem. Výroční zpráva má být ucelenou, vyváženou a komplexní informací o činnosti, vývoji, výkonnosti, hospodářské situaci a postavení společnosti. Akciové společnosti, které neověřují účetní závěrku auditorem, sestavují zprávu o podnikatelské činnosti a majetku.

Sestavení a podání daňových přiznání k dani z příjmů ve stanovených lhůtách

Lhůty jsou tři: 1. 4. 2025, 2. 5. 2025 a 1. 7.

Lhůty pro vrácení přeplatků na zdravotním pojištění

OSVČ musí České správě sociálního zabezpečení nebo zdravotní pojišťovně podat přehledy do jednoho měsíce ode dne, ve kterém mají povinnost podat daňové přiznání. OSVČ, které nepodávaly daňové přiznání, měly přehledy podat do 8. dubna 2025.

Termíny podání přehledu zdravotním pojišťovnám

do 8. dubna 2025 v případě že OSVČ nemá povinnost za rok 2024 podat daňové přiznání,

do 2 května 2025 když OSVČ podá daňové přiznání za rok 2024 do 1. 4. 2025 a nepověří zpracováním daňového přiznání daňového poradce,

do 2. června 2025, pokud OSVČ podá daňové přiznání za rok 2024 elektronicky do 2. 5. 2025,

do 1. srpna 2025 podají přehled OSVČ, kterým daňové přiznání za rok 2024 zpracoval daňový poradce.

Přehled je možné zdravotní pojišťovně podat i dříve, jestliže však v něm OSVČ vykazuje nedoplatek na pojištění, tzn. rozdíl mezi zaplacenými zálohami a částkou pojistného, musí ho uhradit do 8 dnů po podání přehledu. Pokud OSVČ přehled pojišťovně vůbec nedodá, může být pokutována až do výše 50 000 Kč.

Přeplatek na zdravotním pojištění pojišťovna vrací do jednoho měsíce ode dne podání přehledu. V případě, že OSVČ požaduje vrácení přeplatku na pojistném, nesmí zapomenout v tiskopise přehledu vyznačit, že o vrácení žádá.

Nárok na zadostiučinění za nemajetkovou újmu u právnických osob

§ 135 odst. 2 občanského zákoníku poskytuje právnickým osobám pouze omezenou ochranu před nezákonnými zásahy do pověsti. Umožňuje jim domáhat se upuštění od něj (zadržovací nárok) nebo odstranění jeho následků (odstraňovací nárok). Nárok na poskytnutí přiměřeného zadostiučinění, ať již ve formě omluvy nebo finanční satisfakce však § 135 občanského zákoníku přiznává pouze fyzickým osobám.

Nález Ústavního soudu PL ÚS 26/24 ze dne 15. 1. 2025 rozšířil ústavní ochranu právnických osob, kterým byla doposud přiznávána ochrana prostřednictvím článku 11 Listiny základních lidských práv a svobod, který chrání pouze před zásahy do majetkové sféry právnické osoby. Protože zásah do pověsti právnické osoby se může projevovat i nemajetkovou újmou, v případě nevýdělečných právnických osob bude újma způsobená zásahem do jejich pověsti pouze nemajetková, vzniká potřeba ochranu právnických osob rozšířit.

Ústavní soud ve výroku konstatoval, že účinná ochrana dobré pověsti právnických osob ústavně zaručená článkem 10 Listiny základních práv a svobod vyžaduje analogické použití stejných prostředků jako při ochraně proti nekalé soutěži podle § 2988 občanského zákoníku, včetně možnosti požadovat přiměřené zadostiučinění.

Uvedený rozsudek Ústavního soudu zřejmě povede k většímu výskytu žalob právnických osob proti neoprávněným zásahům do jejich pověsti, protože obecné soudy již nebudou mít možnost takové žaloby odmítat. S ohledem na současné společenské poměry a situaci však existují obavy kolize práva na ochranu dobré pověsti právnických osob s právem na svobodu projevu.

Dvě nové dávky pro studenty

Poslanecká sněmovna schválila dvě nové dávky pro některé studenty. První dávka je určena pro studenty rodiče, kteří prezenčně studují vysokou nebo vyšší odbornou školu do 26 let věku a vychovávají dítě do 3 let. Při splnění těchto podmínek by měli nárok na podporu ve výši jedné třetiny průměrné mzdy. Stejný nárok by měli mít účastníci doktorandského studia starší 26 let.

Zákonodárci soudí, že podpora by měla rodičům studentům pokrýt náklady na hlídání dítěte. Čerpání dávky bude možné až od 2. ročníku bakalářského studia.

Druhá dávka bude mít podobu příspěvku na vysokoškolské studium a má nahradit sociální stipendium. Pobírat jí budou studenti žijící v domácnosti, jejíž měsíční příjmy nedosahují dvojnásobku životního minima. Příspěvek na vysokoškolské studium se bude od 1. září 2027 vyplácet ve výši čtvrtiny minimální mzdy.

Oba příspěvky se mají vyplácet pouze 10 měsíců.

Sousedské hlídání

Od 1. května 2025 bude možné ve vlastní domácnosti nebo v jiných vhodných prostorách zřídit sousedskou dětskou skupinu a podat žádost k oprávnění takovou péči o děti poskytovat.

V sousedské skupině mohou být aktuálně přítomné maximálně 4 děti ve věku od 6 měsíců do zahájení školní docházky. V případě dětí mladších jednoho roku musí být všechny ostatní děti maximálně čtyřleté a všechny děti musí být očkované Prostor pro dětskou skupinu by měl být dostatečný pro hry, odpočinek, povinností bude i zajistit dětem pobyt venku.. Kontroly by měli provádět pracovníci krajských poboček úřadu práce.

Žadatel o zřízení sousedského hlídání bude muset splnit kritérium odborné způsobilosti. Provoz sousedské skupiny bude financován formou státního příspěvku dosahujícího při 21 pracovních dnech 5 499 Kč měsíčně a současně bude spolufinancován ze strany rodičů. Jejich příspěvek se bude odvíjet od stanovené výše minimální mzdy a v roce 2025 bude denní limit ve výši 318 Kč, při 21 pracovních dnech 6 678 Kč. Státní příspěvek bude od daně z příjmů osvobozen, příspěvek rodičů bude zdanitelným příjmem.

Právní a majetková odpovědnost spojená s výkonem účetní profese

Obecně lze uvést, že rozměr a závažnost majetkové a právní odpovědnosti je dán závažností možných důsledků chybného jednání a mírou pravděpodobnosti výskytu situace vedoucí ke vzniku škody, viz např. analogii se silničním provozem, dopravními nehodami a jejich důsledky.

Rozměr a závažnost důsledků škod způsobených nesprávným vedením účetnictví je mimořádně závažný a může způsobit majetkové i existenční újmy značného rozsahu a druhu, likvidaci firem, úspor mnoha subjektů atd. Škody nemusí mít pouze povahu pokut za nerespektování zákonných pravidel pro vedení účetnictví a jiných evidencí nebo s nimi souvisejících daňových doměrků, ale mohou vstoupit a negativně ovlivnit činnost, existenci a kvalitu života mnohdy značného množství spojených a dotčených externích subjektů.

K rizikovým faktorům účetních činností patří složité, nepřehledné, nesrozumitelné, neustále se měnící zákony a předpisy, jejich neustálený a subjektivní výklad, dlouhodobý časový horizont prověřování správnosti a kvality výstupů, nízká úroveň ekonomického firemního řízení, byrokracie, regulace, nepředávání potřebných podkladů a informací atd.

Škodou mohou být vysoké pokuty za nesprávné vedení účetnictví a případné sankce za daňové doměrky způsobené účetními chybami.

Obranou svědomitých účetních v této složité a riskantní pozici musí být při výkonu externího účetnictví písemně uzavřené smlouvy detailně vymezující předpoklady a podmínky pro zajištění správného vedení účetnictví – včasnost a úplnost předávání podkladů a informací, provádění inventarizací apod. včetně sjednání pojištění při výkonu účetní profese. Správně a konkrétně uzavřená smlouva o vedení účetnictví by měla být při výskytu problémů vodítkem při určení míry zodpovědnosti – zdali problém vznikl v důsledku chyby účetního nebo v důsledku jiných vlivů, což je důležité pro náhradu škody i případné další sankce včetně trestní odpovědnosti.

Ceny účetních prací v podmínkách současné inflace

Jsme ve své profesi postiženi nárůstem provozních nákladů stejně jako firmy o jejichž činnosti účtujeme. Na rozdíl od jiných oborů činnosti neexistuje obecně vyhlášený ceník účetních prací. Cena může být stanovena několika způsoby počtem zúčtovaných účetních případů, časovou náročností účtování podle jeho složitosti, měsíčním paušálem apod.

Cenové záležitosti jsou velice choulostivou součástí výkonu účetní profese, když do hry vstupuje i konkrétní tržní konkurenční prostředí včetně aktuální podnikatelské situace firmy, které poskytujeme své služby. Východiskem pro stabilní zákaznický vztah i potřebnou součinnost je otevřenost, schopnost vysvětlit své nároky, vyslechnout názor zákazníka, zvážit a vyhodnotit všechny podstatné skutečnosti a vytvořit podmínky pro oboustranně přijatelnou cenovou dohodu.

Stručně o relaxaci jako prevenci únavy, stresu, vlivu negativních emocí a vzniku tzv. syndromu vyhoření

Následující píšu jako inspiraci k diskusi

Máme-li při zachování tělesného a duševního zdraví unést zátěž z výkonu profese i mnoha nedobrých vlivů současného společenského prostředí, uvést jí do souladu s osobním životem, nezbláznit se neprohrát svou životní šanci, je nezbytné umět se zastavit a účinným způsobem dosáhnout vědomí a pozice nadhledu, hlubokého vnitřního klidu, zbavit se obav, pochybností, strachů, pocitu viny, sebelítosti, vlastní nedostatečnosti, bezmoci nespravedlnosti, příkoří, atd. atd.

Protože nejsem lékařem ani psychologem, hledám vlastní způsoby dobrého života v prostředí mnoha denních problémů a obtížných situací třeba tím, že si ráno připomenu prostou jogínskou moudrost o zdraví:

„Tajemství zdraví mysli i těla tkví v tom, že nebudu hořekovat nad minulostí, obávat se budoucnosti nebo předjímat problémy, ale že budu žít moudře a pozorně v přítomném okamžiku.“

V pracovních přestávkách, při únavě a naštvanosti je prospěšné se zastavit, soustředit se na vlastní dech (několik vědomých nádechů a výdechů ve vzpřímené poloze v sedu na židli), zklidnit se soustředěním na prožitek energie ve vnitřním těle a v klidu se na několik minut, třeba na tři či pět minut, pokusit o meditaci.

Odborníci varují před situací, kdy nás některé naše životní návyky a stereotypy připravují o radost, duševní pohodu, prožitek hlubokého vnitřního klidu a vnitřní svobody, nutí nás pochybovat o sobě a našem jednání, vyčerpávají nás a narušují zdravou sebedůvěru. A že jich je a mají odkud pramenit. Obvykle nežijeme v přítomnosti ale ve svých těkavých myšlenkách, přemrštěně se kritizujeme, se špatným výsledkem se srovnáváme s ostatními atd., atd, Nejsme k sobě laskaví, nemáme se rádi a tak ubližujeme nejenom sobě a jak říkají klasikové, přicházíme o prožitek vznešenosti, tajemství a důstojnosti života.

A trochu odlehčení závěrem:

Nadějný vznik nového ismu – UPRDELISMU

K četným ismům označujícím názvy společenských systémů a myšlenkových směrů, se zcela nedávno přidružil nový ismus – uprdelismus. Je popsán v knize Jana Menděla s názvem Uprdelismus. Uprdelista je v jejím úvodu definován jako:

„Člověk, který žije s lehkostí a humorem, nebere sám sebe příliš vážně, denně se raduje ze života a má u prdele to, co většina lidí považuje za životmě důležité. Upozornění: Uprdelista není nezodpovědný a lehkovážný, plní své světské úkoly poctivě a svědomitě. Jenom se u toho netváří tak, jako by zachraňoval planetu.“

K tomu lze podotknout, že životní lehkost, humor a radost ze života jsou určitě dobrým programem a proto je určitě sebezáchovně prospěšné a vhodné se tomu všemu při studiu nových zákonů a řešení účetních, daňových i jiných problémů věnovat.

V Jablonci nad Nisou

2. 4. 2025

Ing. Vladimír Opatrný

daňový poradce

e-mail: opatrny@opatrny.cz

tel. č. 777 313 646